MITEN MENEE, HYVINVOINTIALUE? ETELÄ-SAVO
”Psykologien tehtäviä selkiytettävä”
![](https://psykologilehti.fi/wp-content/uploads/2024/08/miten_menee_hyvinvointialue_v2_Sivu_07-1200x900.jpg)
1. Miten psykologipalvelut on teillä järjestetty?
Opiskeluhuollossa kouluille, oppilaitoksiin ja esikouluille on nimetty psykologeja. Kaikissa yksiköissä psykologeja ei ole resurssipulan vuoksi. Jos koulujen psykologit eivät ehdi tekemään psykologisia tutkimuksia, muodostetaan jono, jota purkaa siihen nimetty psykologi. Tutkimusjonoa voidaan purkaa myös ostopalveluna tai jatkossa palvelusetelillä.
Vammaispalveluiden Vaalijalassa psykologipalvelua on osana erityishuoltoa sekä laitospalveluissa että poliklinikkatoiminnassa.
Kasvatus- ja perheneuvonta Kapenessa psykologit toimivat osana moniammatillista työyhteisöä ja ottavat lapsiperheiden aikuisia ja tarvittaessa lapsia vastaan joko itsenäisesti tai yhdessä työparin kanssa.
Mielenterveys- ja riippuvuuspalvelut Mierissä psykologipalvelut ovat saatavissa potilaiden tarvitsemassa laajuudessa kaikissa perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon yksiköissä.
2. Minkälaisena näet psykologien ja psykologipalveluiden roolin hyvinvointialueiden mielenterveyspalveluissa?
Psykologilla on mielenterveyspalveluissa oleellinen rooli diagnostiikan tukena. Psykologit tekevät tutkimuksia ja tuottavat tietoa potilaan tilanteesta suhteessa muun muassa normaalikehitykseen. He tekevät hoitosuhdetyötä vaativien asiakkaiden kanssa sekä tuottavat terapiapalvelua asiakkaille. Psykologit toimivat osana moniammatillista tiimiä sekä toimivat tarvittaessa konsultatiivisessa roolissa.
3. Kuinka monta psykologin toimea alueellanne on? Onko osa niistä avoinna?
Organisaatiossa ei ole toimipohjia, mutta mitoituksien ja tarpeen perusteella tehtäviä on noin 70, joista noin neljännes on täyttämättä. Meillä on kaksi vastaavaa ja yksi johtava psykologi. Psykologien esihenkilö on Vaalijalassa psykologi, muualla toisen ammattiryhmän edustaja.
4. Minkälaisia psykologipalveluja on tarjolla eri väestöryhmille? Puuttuuko jotakin?
Opiskeluhuollossa on tutkimuksia sekä yksilöllisiä ja yhteisöllisiä psykologipalveluja kouluissa ja oppilaitoksissa.
Vaalijalassa palvelu on kiinteä osa moniammatillista erityishuoltoa, ei yksinään tarjottavaa psykologin palvelua. Laitoskuntoutus- ja tutkimusjaksoilla on psykologitutkimuksia. Avopalveluissa erityishuollon psykologipalvelut ovat riittämättömät.
Mieri-palveluissa tarjolla on hoitosuhdetyötä ja psykologisia tutkimuksia. Kasvatus- ja perheneuvonnassa palveluun hakeutuu asianomainen itse ja palvelu on maksutonta. Syitä hakeutua palveluun ovat esimerkiksi vanhemmuuden, lapsen kasvun ja kehityksen tai pari- ja perhesuhteiden tuen tarve.
5. Pääseekö psykologin vastaanotolle matalalla kynnyksellä? Kuvaile prosessia lyhyesti.
Opiskeluhuollossa on matalan kynnyksen palvelua. Kouluilla, joilla on psykologi, Wilma-viesti, puhelu tai vaikka koputus ovelle riittää. Muualla psykologin vastaanotolle ohjaudutaan kouluterveydenhoitajan kautta.
Perusterveydenhuollossa psykologipalveluihin pääsee potilaan tilanteen arvioinnin pohjalta. Vaalijalan erityispalveluihin kynnys on luonnollisesti korkea, mutta sinne päästyään saa toki psykologipalvelua.
Kasvatus- ja perheneuvonnan vastaanotolle pääsee matalalla kynnyksellä. Asiakas ottaa yhteyttä sosiaalipalveluihin, ja asiasta tehdään päätös sosiaalihuollon prosessin mukaisesti.
6. Mikä psykologipalveluissa toimii?
Meillä on osaavat, ammattitaitoiset ja työhönsä sitoutuneet psykologit.
7. Mitä parannettavaa psykologipalveluissa on?
Eloisalla on jatkossa tarve selkeyttää psykologien tehtäviä suhteessa muihin ammattilaisiin ja myös eri yksiköiden psykologitehtäviä suhteessa toisiinsa. Asiakasohjausta voisi kehittää lisää. Opiskeluhuollossa hoitoon pääsyä parannetaan jatkuvasti. Resurssipula haittaa suunniteltujen prosessien toimintaa, kun joudutaan priorisoimaan.
8. Onko psykologeja vaikea rekrytoida? Minkälaisia houkuttimia rekrytoinnissa on käytetty?
Rekrytointivaikeus vaihtelee yksiköiden välillä, opiskeluhuollossa rekrytointi on erittäin vaikeaa. 2023 tehtiin psykologien veto- ja pitovoimaohjelma, jossa muun muassa parannettiin palkkoja ja henkilöstöetuuksia. Pyrimme olemaan mahdollisimman joustava työnantaja, mahdollistamme uralla kehittymisen ja kannustamme kouluttautumaan muun muassa maksamalla koulutuksia ja antamalla luvan käyttää työaikaa siihen. Omaan tehtäväkuvaan on mahdollista vaikuttaa.
8.1. Jos rekrytointi on vaikeaa, miten sitä konkreettisesti parannetaan?
Rekrytointia helpotetaan markkinoinnilla eli osallistumalla rekrytapahtumiin, somekampanjoilla, ilmoituksilla muun muassa Psykologilehdessä, headhuntauksella, rekrytointipalkkioilla ja yhteydenpidolla yliopistoihin. Kannustamme loppuvaiheen opiskelijoita tulemaan harjoitteluun. Eloisa tarjoaa heille kilpailukykyisen palkan, ja toivomme, että he haluaisivat jäädä töihin meille valmistuttuaan.
9. Psykologit kokevat usein, että heitä ei kuulla mielenterveysasioissa. Ovatko psykologit teillä osana moniammatillista tiimiä? Minkälaisessa roolissa he ovat?
Erityishuollossa ja Mierissä psykologit ovat osa moniammatillista tiimiä. Opiskeluhuollossakin psykologit ovat erittäin mielellään osa moniammatillista tiimiä, mutta esteenä on se, ettei heitä ole tällä hetkellä riittävästi.
10. Haluatko kertoa vielä jotain muuta?
Eloisassa teemme laaja-alaisesti ja kokonaisvaltaisesti yhteistyötä yli hallintorajojen.
Psykologiliitto lähetti keväällä 2024 hyvinvointialueille kyselyn psykologipalveluiden järjestämisestä.
Juttusarja Miten menee, hyvinvointialue? käsittelee yhtä hyvinvointialuetta kerrallaan. Mikä toimii, mikä ei?
Määräaikaan mennessä vastaukset saatiin kaikilta muilta paitsi Lapin, Kainuun, Länsi-Uusimaan, Keski-Uusimaan ja Itä-Uusimaan hyvinvointialueilta.